Včeraj potrdili 2412 okužb z novim koronavirusom, umrlo 32 covidnih bolnikov
V Sloveniji so včeraj opravili 14.383 hitrih in PCR testov ter potrdili 2412 okužb z novim koronavirusom, je objavila vlada. Več
V Sloveniji so včeraj opravili 14.383 hitrih in PCR testov ter potrdili 2412 okužb z novim koronavirusom, je objavila vlada. Več
Do leta 2021 nas loči le še nekaj ur, a zaradi epidemije covida-19 letos ne bo tradicionalnih množičnih silvestrovanj na prostem, saj v veljavi ostaja prepoved druženja in zbiranja na javnih površinah. Dovoljeno bo sicer druženje z osebami iz največ dveh gospodinjstev, od 12. ure pa bo sproščeno tudi gibanje med občinami. Več
Nasilje v družini, nad ženskami in otroci je eno najbolj razširjenih in škodljivih kršitev človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Ker se dogaja za zaprtimi vrati, pogosto tudi ni zaznano ali pa je zaznano prepozno. Razlogi, zakaj nasilje ni prijavljeno, so različni: stigma, strah, sram ali občutek ponižanja. Žrtve nasilja v družini, ki so v nasilnem odnosu pogosto izolirane, tudi življenjsko ogrožene, same težko pokličejo ali poiščejo pomoč. Več
Za osebe, ki za 48 ur potujejo na Hrvaško zaradi pomoči ob torkovem rušilnem potresu, je po novem vstop v Slovenijo mogoč brez karantene ali negativnega testa na koronavirus, je na današnji novinarski konferenci povedal vladni govorec za covid-19 Jelko Kacin. To po besedah poveljnika civilne zaščite Srečka Šestana velja samo za organizirano pomoč. Več
Vlada RS je objavila, da je bilo včeraj opravljenih 13166 testiranj na covid-19, število potrjenih okužb je 2410, kar je 18,3 odstotkov. Umrlo je 34 bolnikov s to boleznijo. Več
Ekipa prostovoljnega projekta Sledilnik, ki že od začetka epidemije covid-19 v Sloveniji skrbi za zbiranje, analizo in objavo ključnih podatkov o širjenju koronavirusa SARS-CoV-2, je iz rok predsednika Republike Slovenije Boruta Pahorja prejela priznanje Jabolko navdiha. Pobudnik Sledilnika, Luka Renko, je ob tem poudaril, da je nujno izboljšati komuniciranje o covid-19 ter bolje urediti prosto dostopnost in strojno berljivost podatkov javnih institucij. Več
Sedmi protikoronski zakon, ki ga je DZ potrdil v torek, podobno kot prvi protikoronski zakon iz aprila ob pomoči gospodarstvu vsebuje pomoč za različne družbene skupine. Enkratni solidarnostni dodatek bodo med drugim prejeli upokojenci, študenti in družine. Več
Dežurni seizmolog na Arsu Andrej Gosar je dejal da po njegovi oceni ne bo hujših posledic potresa na Hrvaškem v Sloveniji, predvsem naj bi prišlo do razpok na hišah, a popotresni sunki bodo še prisotni. Več
Močan potres z magnitudo 6,3 je danes okoli 12.20 stresel širše območje Zagreba, je razvidno iz preliminarnih podatkov Evropsko-sredozemskega seizmološkega centra (ESMC). Epicenter potresa je bil v bližini hrvaškega kraja Petrinja, od koder poročajo o veliki gmotni škodi in ranjenih. Po neuradnih informacijah je umrl otrok.
Več
Društvo SOS telefon za ženske in otroke – žrtve nasilja bo z novim letom vzpostavilo 24-urno svetovalno linijo, so sporočili iz društva. Pogovor in svetovanje bo na voljo na brezplačni, anonimni in zaupni telefonski številki 080 11 55, ki bo delovala 24 ur na dan, vse dni v tednu. Več
Skupina študentov Univerze v Mariboru pod vodstvom Matjaža Zwitterja je v sodelovanju s skupnostjo COVID-19 Sledilnik in družbo Valicon izvedla raziskavo o odnosu do cepljenja proti virusu SARS-CoV-2. Čeprav je večina prebivalstva v splošnem naklonjena cepivom in zaupa mnenju strokovnjakov ter rezultatom raziskav, se jih je le polovica pripravljena cepiti proti virusu SARS-CoV-2 oz. cepljenja udeležiti takoj, ko bo mogoče. Dve tretjini si želita počakati, da bo na voljo več informacij o varnosti cepiva. V varnost cepiva trenutno zaupa manj kot tretjina vprašanih. Kar četrtina jih misli, da cepljenje predstavlja poskus nadzora nad populacijo, in petina jih ima slabe izkušnje s preteklimi cepljenji. Več
Prenos računov Abanke na sisteme Nove KBM bo izveden med 31. decembrom 2020 in 4. januarjem 2021. V tem času vse stranke začasno ne bodo mogle dostopati do posameznih storitev in prodajnih poti. Predlagajo jim, da morebitne nujne posle opravijo pred 31. decembrom 2020 oz. bodo te lahko opravljale po 4. januarju 2021. Več
Odbor za izobraževanje je na seji razpravljal o ravnanju šolske politike ob zapiranju šol. Med drugim je na predlog opozicije vlado pozval, naj pri sproščanju ukrepov med prvimi sprosti ukrepe na področju vzgoje in izobraževanja ter naj prioritetno zagotovi nemoteno izvajanje programov za otroke s posebnimi potrebami ter omogoči odprtje šol zanje.
Na predlog koalicije je odbor sprejel tudi sklep, s katerim je vlado pozval, naj se zavzema za zagotovitev čim hitrejše in čim bolj varne vrnitve vseh otrok in dijakov v vrtce in šole. Med pobudniki za razpravo, poslanci LMŠ, SD in Levice, je bilo v večurni razpravi sicer mogoče slišati kritične ocene, da za zapiranje in odpiranje šol ni potrebnih načrtov ter da se ukrepe izvaja stihijsko. Na drugi strani so predstavniki ministrstva izpostavljali, da gre za posebne razmere.
Željko Cigler (Levica) je v imenu predlagateljev opozoril, da šole ostajajo zaprte vse od začetka novembra, pri tem pa tako za njihovo zaprtje kot odprtje ni bil predstavljen noben jasen načrt. Vlada bi morala po njegovem zasledovati cilj, da šole odpremo prednostno, še pred nenujnimi dejavnostmi. “Pri tem pa ne govorimo o tem, da jih je treba odpreti mimo pravil stroke,” je dejal. Ocenil je, da šole niso glavni vir okužb. Opozoril je, da je osnovnošolsko izobraževanje po ustavi obvezno, država pa je dolžna vzpostaviti možnosti, da državljani dobijo ustrezno izobrazbo. Posledice predolgega izobraževanja na daljavo bodo imeli po njegovih besedah predvsem učenci med 6. in 10. letom starosti, ki se ne morejo učiti sami in nimajo vse potrebne opreme. Večajo se tudi družbene razlike, najbolj negativno za tiste, ki so bili že do zdaj izpostavljeni revščini, je dejal.
Ministrica za izobraževanje, znanost in šport Simona Kustec je odgovorila, da je načrt prednostnega vračanja otrok in dijakov v šole znan že nekaj časa. Prihodnji teden se v skladu z odločbo ustavnega sodišča po njenih besedah vračajo učenci in gojenci šol in zavodov za otroke s posebnimi potrebami, nato učenci prvega triletja osnovne šole in nato postopoma vsi ostali. Bo pa temeljni pogoj za vračanje še naprej ta, da je vračanje varno. Trenutno je epidemiološka slika “s tega vidika zelo zahtevna”, je dejala.
Državna sekretarka na ministrstvu za zdravje Marija Magajne je poudarila, da potekajo napori, da bi z vrnitvijo v šole začeli čim prej, je “pa v tem trenutku razvoj epidemije še vedno tak, da ne dopušča zelo velikih sprostitev ukrepov”. Kljub temu verjame, da je ob upoštevanju vseh ukrepov vračanje mogoče izpeljati v mesecu januarju. Glavni tajnik šolskega sindikata Sviz Branimir Štrukelj je opozoril, da bi šole potrebovale dodaten denar za prilagoditve, tako kadrovske kot tehnične.
Predsednika združenja ravnateljic in ravnateljev Gregorja Pečana je zmotila slaba komunikacija ministrstva s šolami in njihovimi predstavniki. Včasih navodila o tem, kako bodo delali v ponedeljek, dobijo šele ob koncu tedna, pogosto o njih prej izvedo tudi iz medijev, je opozoril.
Državni sekretar na ministrstvu za izobraževanje Damir Orehovec je glede dodatnih sredstev povedal, da načrtujejo dodatna evropska sredstva, in sicer tako za dodatno opremo kot za odpravljanje posledic. Zanikal je navedbe, da šole niso pomembnejši vir okužb. Število okužb v šolah je bilo ob zadnji odločitvi za zaprtje šol v velikem porastu, je opozoril. Glede okrožnic pa je dejal: “Vsi se moramo zavedati, da smo v položaju, ki ni običajen. Če bi bil, bi bilo mogoče okrožnice poslati veliko prej. Večkrat se je treba odzivati tudi hipno.”
V poslanski razpravi je Lidija Divjak Mirnik (LMŠ) ocenila, da je ključna napaka vlade v epidemiji komunikacija, ker da je arogantna, ker straši ljudi in jim žuga. “Predlagamo dostojanstveno in spoštljivo komunikacijo. S tem bi rešili marsikatero težavo,” je dejala. “Veljati bi moralo pravilo, da se šole zapira zadnje, odpira pa se jih prve,” je dejal Marko Koprivc (SD) in dodal, da pri nas ni tako. Maša Kociper (SAB) je ugotovila, da je prioriteta države, kdaj naj gredo otroci v šole, postavljena zelo nizka, “kar nas zelo skrbi”. Iva Dimic (NSi) je poudarila, da ni vse tako slabo, kot se prikazuje. Odločevalci in šolniki so po njenih besedah od prvega vala epidemije naredili velik napredek. “Stanje je težko za vse, tako za nas kot za starše, učence in učitelje in vsi se trudijo po svojih močeh,” pa je dodala Mojca Škrinjar (SDS).
Vir: STA
Parlamentarni odbor za finance bo v predlog sedmega protikoronskega zakona predvidoma vključil določbo, da do pomoči za blažitev posledic epidemije niso upravičeni tisti, ki kršijo vladne odloke. Tako po kršenju pravil na Krvavcu predlagajo v SDS in NSi. Več
Prvak DeSUS Karl Erjavec, ki naj bi bil kandidat za mandatarja morebitne nove vlade, je po današnjem sestanku s strankami KUL danes dejal, da je “povsem razumljivo, da če želimo novo vlado, potrebujemo tudi podporo stranke SMC”. Zato so se danes dogovorili, da predstavnike SMC povabijo na pogovore o tem, kako vidijo prihodnost Slovenije. Več
Močan potres z magnitudo 5,2, ki je imel žarišče jugovzhodno od Zagreba in so ga čutili tudi po Sloveniji, ni vplival na delovanje Nuklearne elektrarne Krško. Elektrarna deluje s polno močjo, prebivalci Krškega in okolice pa so čutili tresenje tal, so sporočili iz NEK. Več
Vlada RS je sporočila, da je v nedeljo, 27. decembra 2020, bilo opravljenih 1976 testov na covid-19, potrjenih okužb je bilo 517. Umrlo je 30 bolnikov s covid-19. Več
Leto 2021 prinaša vrsto zahtevnih carinskih in davčnih sprememb, povezanih z uvozom pošiljk z blagom v EU območje. Hkrati se v naslednjem letu zaostrujejo pravila pošiljanja pošiljk z blagom pod okriljem Svetovne poštne zveze. S 1. januarjem 2021 tako stopa v veljavo zahteva Svetovne poštne zveze, po kateri je za vse pošiljke z blagom obvezen elektronski zajem vseh podatkov pred ali najkasneje ob sprejemu pošiljk v prenos ter izmenjava podatkov med poštnimi operaterji. Več
Močan potres z magnitudo 5,1, ki je danes zjutraj stresel širše območje Zagreba, je imel žarišče 12 kilometrov jugozahodno od Siska.
Več