V spomin na akademikinjo Zinko Zorko, ki je svoje življenjsko delo posvetila raziskovanju narečij našega maternega jezika, so v Hramu kulture Arnolda Tovornika v Selnici ob Dravi pripravili Dneve Zinke Zorko.
Danes poteka v hramu dialektološki simpozij, včeraj pa so prav tam učenci nekaj osnovnih šol ter Gimnazije in Srednje šole za kemijo in farmacijo Ruše pripravili zanimive nastope v svojem narečju. V preddverju pa je na ogled razstava likovnih del Antona in Janeza Repnika.
![](https://lokalec.si/wp-content/uploads/2022/10/Sequence-01.00_18_56_04.Still003-640x360.jpg)
Županja Vlasta Krmelj je ob dogodkih tako petka kot sobote izrazila ponos, da so počastili spomin na častno občanko Zinko Zorko, ki je sicer bila tako znanstvenica kot tudi profesorica v Mariboru in Ljubljani. Krmeljeva je sam opazila, kako veliko bogastvo narečij in govorov imamo v Sloveniji.
Sobotni del je posvečen dialektološkem simpoziju, na katerem je Marko Jesenšek iz Slovenske akademije znanosti in umetnosti (SAZU) predstavil znanstveno in raziskovalno delo Zinke Zorko, ki je sicer prihajala iz Kaple na Kozjaku, svoje delo pa je posvetila raziskovanju narečij in govorov.
![](https://lokalec.si/wp-content/uploads/2022/10/Sequence-01.00_13_46_01.Still001-640x360.jpg)
Drugi predavatelji so predstavili dialektološke poti Zinke Zorko (kraji, metode in spoznanja), se posvetili govoru Ruš in germanizmom v tem govoru, glagolom v govoru Malečnika, značilnostim koroškega, štajerskega in panonskega narečnega prostora, frazeologiji v strokovnem narečnem slikovnem slovarju koroškega podjunskega narečja.
Prav tako pa tudi človekovim čustvom in občutenjem, vedenjskim vzorcem in stanjem v prekmurskih primerjalnih živalskih frazemih, dolinskim in ravenskim razlikovalnim jezikovnim prvinam v pridigah Jožefa Horvata.
Mihaela Koletnik, redna profesorica za slovenski jezik na Filozofski fakulteti v Mariboru in dialektologinja, je danes govorila o živalskih frazemih v Prekmurju, torej besedah, stavkih in povedih, v katerih se uporabi živalske frazeme, kot npr. da je nekdo “utrujen kot pes”. S tem namreč lahko povemo, kako se počutimo.
Po drugi strani pa smo lahko slišali tudi glagole, ki jih uporabljajo v malečniškem govoru, izpeljani pa so iz nemških glagolov. Nekaj primerov nam je povedala predavateljica Irena Stramljič Breznik s Filozofske fakultete Univerze v Mariboru.
Že včeraj, v petek, pa so v Dvorani Zinke Zorko učenci osnovnih šol iz Lovrenca na Pohorju, Selnice ob Dravi, dijaki GSŠKF Ruše ter drugi pripravili zanimive prispevke, nastope, ki so jih povedali v svojem narečju in tako izpostavili svoj materni jezik. Velja namreč, da je prav narečje, s katerim se otrok sreča z rojstvom in v prvih letih življenja dejansko njegov materni jezik.